Klinisk+psykologi

Det är lätt att gå genom livet och ha åsikter om huruvida människor i ens omgivning är normala eller onormala, men inom psykologin finns ganska klara gränser för vad man ska anse vara såpass onormalt att det föreligger ett behov att hantera det inom ramen för vården.

Normalitet är ett begrepp som kräver en tydlig definition. För vem är egentligen normal? Det vanligaste sättet för oss människor att kategorisera något som normalt är när det är något som avviker från den stora massan / majoriteten. Om väldigt många människor gör något så känns det mer normalt. Men ibland blir det ganska underligt om man bara utgår från det kriteriet då man tex verkligen kan ifrågasätta ifall det är så att den som är rullstolsburen är onormal eftersom de allra flesta faktiskt går för egen maskin. Det säger ju sig själv att detta inte är fallet. Inte heller är den homosexuelle onormal utifrån detta kriteriet. Om man kan säga att man är fungerande trots att man avviker från den stora massan så är man alltså fortfarande normal. Med fungerande så menas att man ska fungera enligt de normer och förväntningar vi har i vårt samhälle. Dock kan det vara så att man måste fundera över att olika kulturer ställer olika krav. Om någon tex vill bära hijab eller burka så innebär ju inte det att den personen ska anses onormal - det är ju ett kulturellt fenomen och därmed normalt. För 50 år sedan när det inte bodde så många muslimer i Sverige ansågs det mer onormalt än det alltså gör idag. Det sista kriteriet för att man ska anse att något är ok och normalt är att det fyller en funktion i den situation man befinner sig. Om jag kommer till jobbet i en tigerdräkt varje dag så kanske folk skulle börja undra vad det är för fel på mig - men om jag har tigerdräkt på mig på en maskerad är det ingen som höjer på ögonbrynen.

De fyra olika typerna av normalitet som vi bör ta i beaktande är alltså: 1. statistisk normalitet 2. funktionell normalitet 3. kulturell normalitet 4. situationell normalitet

Vad är då onormalt? Så onormalt att man kan behöva få hjälp och stöd från vården? Tre kriterier tittar man specifikt på för att avgöra huruvida individen har ett så onormalt beteende att det signalerar någon typ av psykisk ohälsa:

1. Det ska avvika (om jag går naken på gatan är detta en tydlig avvikelse) 2. Det ska vara dysfunktionellt (om jag inte klarar att gå till skolan så är det tydligt dysfunktionellt - icke fungerande) 3. Det ska orsaka besvärlighet / obehag för individen eller andra (om jag gråter hela tiden eller om jag attackerar andra så är det tydliga tecken på besvärlighet och obehag)

När man upplever att någon uppfyller något eller flera av dessa ovanstående tre kriterier så kan den personen behöva stöd och hjälp. Det är då alla våra kunskaper om klinisk psykologi kommer väl till pass!

Klinisk psykologi
Klinisk psykologi är - enligt Psykologiguiden på nätet - Den del av psykologin som handlar om psykiska störningars och utvecklingsstörningars orsaker, natur och behandling. Ett annat ord är psykopatologi. Att arbeta kliniskt innebär med andra ord att man praktiserar inom hälso- och sjukvården. Detta kan man ibland kalla för den "sjuka" psykologin - i motsats till den tidigare psykologi som vi studerat som kan kallas för den "friska" psykologin.

När en person kommer in i sjukvården - antingen självmant för att han/hon känner behov, eller pga att någon i hans/hennes omgivning har initierat kontakten så måste man ganska fort försöka förstå hur allvarligt problemet är. När man har förstått det så kan man börja planera för hur man ska hjälpa sin klient på bästa sätt. Grundläggande för att förstå allvaret OCH kunna börja hjälpa klienten är dock att man får till stånd en god relation med klienten och att klienten upplever förtroende för behandlaren. Detta kan vara ganska svårt att lyckas med om klienten befinner sig i ett upprört eller starkt sjukligt tillstånd.

Att inte må bra kan bero på många saker och det första man försöker utröna är huruvida det som händer beror på en kris (kom ihåg det vi gick igenom under Ps1) eller om det är en stressrelaterad reaktion. Om man kan avgöra att det inte beror på kris eller stress så börjar arbetet med att undersöka vilken diagnos det isåfall kan handla om. I arbetet mot en diagnos ingår det att man utför en s.k diagnostisk intervju - först med den det berör men senare också ofta med dem som finns i den berördes omgivning.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att ställa en diagnos är svårt och nuförtiden arbetar man kliniskt med att tänka så brett det bara är möjligt. Att bara diagnostisera någon utifrån tex det psykodynamiska perspektivet anses väldigt förlegat.

Svenska Psykiatriska Föreningen

<span style="color: #333333; font-family: arial,helvetica,sans-serif;">Psykisk ohälsa
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Psykisk ohälsa är ett väldigt stort område med många olika typer av diagnoser under samma "paraply". Det kan handla om allt ifrån att man har svårigheter att klara av sina studier eller att äta till att man inte ens kan kliva upp ur sängen eller fungera i sociala sammanhang.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Psykisk ohälsa - bildspel

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Den som drabbas av psykisk ohälsa har ofta en kombination av medfödd skörhet/sårbarhet och oturen att leva i en stressande miljö. Det tydliga sambandet mellan detta kan du läsa om i filen nedan som specifikt berör stress, sårbarhet och skydd gällande schizofreni. Samma mekanismer gäller dock för de flesta diagnoser inom psykisk ohälsa-området.



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stressorer
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stressorer kallas allt det i vår omgivning och vår tankeverksamhet som ger upphov till att vårt sympatiska nervsystem sätter igång. Det kan handla om hur vi äter, lever, har prestationskrav eller att någon av våra nära och kära försvinner ur våra liv. När en stressor slår till har vi en biologisk beredskap i våra kroppar att hantera den - via det sympatiska nervsystemet så sätts kroppen i beredskap för antingen fight eller flight. Adrenalin, noradrenalin och kortisol utsöndras och vi kan hantera upplevelsen snabbt och effektivt. I vissa fall består dock stressorn och det är inte vare sig nyttigt eller särskilt kreativt att fajtas eller springa. Så kan det vara till exempel med prestationskrav gällande skolan eller arbetet. Istället måste man kanske lära sig att förhålla sig till dessa stressorer på ett sunt sätt. Man måste lära sig att copa. Om man inte skaffar sig goda copingstrategier - eller om traumat är så stort att det inte fungerar vare sig att fajtas, springa eller copa - så kan kroppen skadas rejält - såväl fysiskt som psykiskt. Här kan man riskera att hamna i psykisk ohälsa.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nya rön om psykisk sjukdom

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Det enteriska nervsystemets betydelse för välmående]

=<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att ställa diagnos =

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">När patienten har kommit till behandlaren - självmant eller med stöd av någon annan, så sätter arbetet igång med att försöka ställa en diagnos. Detta är ett komplext och svårt arbete som kräver många test och undersökningar.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">För att alla behandlare i hela världen ska göra på liknande sätt och de bedömningar som görs ska bli så objektiva som möjligt finns det manualer och bedömningsmaterial som personalen ska följa. Den viktigaste och vanligaste manualen som används inom psykiatrin heter DSM, men det finns andra manualer också och DSM är inte heller det enda verktyg klinikern ska använda i mötet med patienten. Den är dock ett viktigt - och standardiserat - verktyg för att få till en totalbedömning, klassifikation, diagnos och behandlingsprocess.

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Diagnostiska intervjuer
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">För att en diagnos ska kunna ställas måste behandlaren direkt börja samla in relevanta data. Kvaliteten på den bedömning som görs av patientens problematik är ju också väldigt avgörande för hur det ska gå för den individ som sökt hjälp - så det är av största vikt att vården lägger stor omsorg på sina intervjuer. Nedan ges exempel på vad man som behandlare kan börja fråga (eller notera hos) en patient som kommer in till vården:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Bedömningsområde** ...........................Exempel på frågor eller observationer

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Allmänt utseende ...............................**Intervjuaren noterar om den intervjuade ger ett vårdat intryck

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Tal och tanke......................................**Talar klienten klart och sammanhängande?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Vakenhet...........................................** Förefaller klienten vara fokuserad och klar?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Sinnesstämning och affekt...................**Är sinnesstämningen adekvat i förhållande till situationen?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Perception...............................,........** "Ser eller hör du något ovanligt?"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Tvångstankar och tvångshandlingar....** Finns det tecken på repetitiva tankar eller beteenden?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Orientering........................................** "Vad heter du och kan du tala om varför du är här?"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Minne................................................** "Vilket år är du född?"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Uppmärksamhet och koncentration......** "Räkna bakåt från hundra fyra steg i taget"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Allmän information..............................** "Vad heter USA:s president?"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Intelligens..........................................** Uppskattning baserad på anamnes, allmän information och förmåga att resonera

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Insikt och omdöme.............................** "Vad kommer att hända med dig om du anlägger en brand till?"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Högre intellektuella funktioner..............**"Definiera begreppet "rättvisa" åt mig"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Intervjuer måste, precis som en bok eller en artikel, berätta en historia. Det måste finnas tillräckligt med information för att "läsaren" ska kunna veta var berättelsen börjar, förstå vad som var tecknet på att det skett en förändring (kanske det som var anledningen till att individen sökte eller blev remitterad till en psykiatrisk mottagning) och få en känsla av vad som skulle kunna hända med just denna person inom en mycket snar framtid. Det kan handla om en människas liv!

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Informationssamlande från klient och anhöriga
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Efter att man har haft en första diagnostisk intervju börjar man som regel samla fakta kring patienten. Nu är målet att få fram all information som är relevant för att förstå just detta speciella fall (eftersom det ena fallet sällan är det andra likt). Här ingår frågor som är avsedda att ge relevant information om:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">1. klientens livshistoria

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">2. klientens sjukdomshistoria

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">3. hur klienten mår just nu

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4. tankar som klienten har om vad som skulle kunna göras för att förbättra hans/hennes aktuella situation

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">5. tidpunkten för olika händelser

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">DSM - en klassifikations- och diagnosmanual
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Redan tidigt i historien har det funnits behov av att klassificera människor och människotyper - allt utifrån kroppsvätskor till huvudform, men med klassifikations- och diagnoshandboken The Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM) som första gången gavs ut 1952 av American Psychiatric Association så fick man en möjlighet att bedöma och dra slutsatser på ett likvärdigt sätt över hela världen. DSM uppdateras och moderniseras och för närvarande arbetar man enligt manualen DSM-V (5:e upplagan). DSM kallas ett multiaxialt klassifikationssystem och det innebär att klienten blir bedömd och klassificerad på flera nivåer - flera axlar. Man börjar med den första axeln och arbetar sig stadigt framåt genom varje axel tills man fått ihop en flerdimensionell och förhoppningsvis tydlig bild av klientens problematik.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Tidigare har det funnits fem axlar vilka alla skulle gås igenom under den diagnostiska processen med klienten. I nya DSM-5 har de fem axlarna minskats ner till 3 - de tidigare axlarna I-III har blivit den första, axel IV har bytt namn till "kontext" och axel V har blivit "grad av funktionsnedsättning". Nedan ser ni hur de gamla axlarna i DSM såg ut:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Axel I**: **Klassifikation av grundläggande kliniska syndrom - huvuddiagnosen.** <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Märk väl att klienten kan lida av fler störningar som kan hittas på de andra axlarna så är det ändå denna klassificering som kommer att betraktas som det huvudproblem som motiverar behandling. Nedan visas de fjorton diagnostiska kategorier som räknas till Axel I-tillstånd och exempel på störningar som faller under varje kategori.


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Störningar som vanligen först diagnostiseras hos spädbarn, barn eller ungdomar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Autistiskt syndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Mental retardation
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Konfusioner, demenser, minnesstörningar och övriga kognitiva störningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Demens av Alzheimertyp
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Substansrelaterade störningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Alkoholrelaterade störningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hallucinogenrelaterade störningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Schizofreni och andra psykotiska syndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Förstämningssyndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Depressiva syndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bipolära syndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ångestsyndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Paniksyndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Tvångssyndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Somatoforma syndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Smärtsyndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Dysmorfofobi
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Patomimier
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Dissociativa syndrom
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Dissociativ amnesi
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Dissociativ identitetsstörning
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Sexuella störningar och könsidentitetsstörningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Impotens
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Könsidentitetsstörningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ätstörningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Anorexia nervosa
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bulimia nervosa
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Sömnstörningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Narkolepsi
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nattskräck
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Impulskontrollstörningar som ej klassificeras annorstädes
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Pyromani
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kleptomani
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Maladaptiv stressreaktion

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Axel II**: **Mental retardation och personlighetsstörningar**. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Exempel på personlighetsstörningar som klassificeras under axel II ses nedan.


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Paranoid personlighetsstörning...................................extrem paranoia och rädsla
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Schizoid personlighetsstörning...................................oförmögen att skapa sociala relationer beroende på bristande känslomässig stabilitet
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Schizotyp personlighetsstörning.................................talar och tänker besynnerligt (dock inte så avvikande som de "uppluckrade associationer" som är vanliga vid schizofreni)
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Antisocial personlighetsstörning.................................upplever inga ånger- eller skuldkänslor över omoraliska eller olagliga handlingar som mord
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Borderline personlighetsstörning................................påtaglig impulsivitet samt instabilitet med avseende på relationer och självbild
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Histrionisk personlighetsstörning...............................melodramatisk, exhibitionistisk
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Narcissistisk personlighetsstörning............................överdrivet hög uppfattning om sig själv i förhållande till andra
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Fobisk personlighetsstörning....................................längtar efter men är samtidigt rädd för nära relationer
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Osjälvständig personlighetsstörning..........................överdrivet beroende av andra, extrem oförmåga att fatta egna beslut
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Tvångsmässig personlighetsstörning..........................extremt behov av perfektion och kontroll
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Personlighetsstörning utan närmare specifikation

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Axel III**: **På axel III rapporteras allmänna somatiska (fysiska) tillstånd.** <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En fysisk åkomma kan ge viss ångest så det är viktigt att hitta och beakta dessa. Dessutom kan ev medicinering av somatiska tillstånd påverka vilken typ av psykofarmaka klienten senare ska få.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Axel IV**: **Axel IV handlar om psykosociala problem och andra problem som berör klientens livssituation - inkl problem inom familjen eller med andra relationer.** <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Dessa problem kan vara en utlösande faktor för eller en grundorsak till de symptom klienten uppvisar. Man kan inte bara ta för givet att psykiska symtom har en biologisk eller en psykisk orsak utan symtom kan mycket väl vara ett svar på miljömässiga och psykosociala stressfaktorer.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Axel V: När man slutligen kommer till axel V så gör man här en skattning av personens psykiska, sociala och yrkesmässiga funktionsförmåga.** <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Detta görs med hjälp av en så kallad Global funktionsskattningsförmåga (GAF-skala) där man tänker sig att 0 innebär att klienten har fullständigt otillräcklig funktionsförmåga och 100 innebär att klienten har synnerligen god funktionsförmåga. Ju större svårigheter personen drabbats av på grund av diagnoserna på axel I och II desto lägre kan man vänta sig att den globala bedömningen av funktionsförmågan blir.

__DSM-iV__

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="os3TlLVQ9cs" width="560" height="315"



media type="youtube" key="4KbSRXP0wik" width="560" height="315"

PTSD

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Missbruk och beroenden
media type="youtube" key="343ORgL3kIc" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Personlighetsstörningar
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="4E1JiDFxFGk" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Psykossjukdomar
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hon bloggar om sin psykossjukdom

media type="youtube" key="uxktavpRdzU" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Förstämningssyndrom
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="ZwMlHkWKDwM" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ätstörningar
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="eMVyZ6Ax-74" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ångestsyndrom
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="aX7jnVXXG5o" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="OFQMowrd2ms" width="560" height="315"

media type="youtube" key="r1LyFDH-p6k" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kognitiva funktioner

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Jättebra sajt om ny modern forskning kring ADHD

media type="youtube" key="-L34rmCq8j8" width="560" height="315"

media type="youtube" key="DTrZSUPpBn8" width="560" height="315"

Om Asperger

__ Ny forskning om orsak till ADHD mm __

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="6nEL44QkL9w" width="560" height="315"

media type="youtube" key="w2efaHgJ93A" width="560" height="315"

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Psykopatologi
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Artikel om Anders Behring Breivik

media type="youtube" key="YXuG2zI39yA" width="420" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="6XlKOC-WnZo" width="420" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Barn och ungdomar
media type="custom" key="22625458"
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Den fastspända flickan del 1 **

media type="custom" key="22625634"
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Den fastspända flickan del 2 **