Personlighetspsykologi

Fram tills nu har vi inom psykologikurserna mest undersökt faktorer som visar likheter mellan olika människor vad gäller beteende, tankar och känslor. Nu kommer ett moment då vi till viss del ska vända på steken för nu ska vi studera vad det är som särskiljer olika människor. Denna del av psykologin kallas för Differentiell psykologi och vi ska särskilt fokusera på hur en personlighet skapas.

Vad är en personlighet?
Enligt psykologiguiden.se så är personlighet en "**individ tagen som helt reaktionssystem eller som hel person med flera olika egenskaper på flera olika områden, såväl psykologiska som sociala, såväl kulturella som andliga**".

Eftersom vi människor alltid strävat efter att kategorisera oss själva och andra så ville man tidigt hitta "mönster" för att förklara de likheter som ändå finns i alla dessa skillnader mellan oss. Man ville hitta karaktärsdrag - eller som man säger i modern psykologi - **traits**.

För att hitta och kategorisera karaktärsdrag har olika forskare skapat olika typer av personlighetstest som sägs uppvisa inom vilka områden ens personlighet tenderar att vara stark respektive svag. Man har tänkt sig att vi människor fördelar oss enligt en normalfördelningskurva och inom ett kontinuum. Till exempel nämns polerna **introvert** (inbunden) och **extrovert** (utåtriktad) ofta i samband med personlighetsdifferentiering. Antingen kan man då vara extremt introvert eller extremt extrovert eller någonstans mittemellan (som väl de flesta av oss är). Detta syns då i det färdiga testet men skulle kunna uttryckas också i en normalfördelningskurva:



Att vi människor är olika förklaras på olika sätt av de olika psykologiska perspektiven men grundläggande kan man ändå säga: vår genetiska disposition avgör hur vår kropp och vår hjärna har möjlighet att utvecklas och den utvecklingen sker sedan i samröre med vår omgivning. Det är alltså såväl arv som miljö som avgör vilken typ av personlighet vi faktiskt får i slutändan. Vissa av de traits vi har påstår dock forskarna att vi ÄR födda med och att ingen miljöpåverkan någonsin kan förändra - tex frågan om huruvida vi är introverta eller extroverta.

Om karaktärsdrag/personliga egenskaper
Traitteorin är en biologisk teori som utgår från tanken att vi föds med en viss disposition till personlighet genom att vi har flera olika drag som har olika styrka hos oss och därmed ger oss olika typer av reaktioner i mötet med vår omgivning. Det handlar om sammankopplingen av våra affekter (känslor), vår emotionella förmåga (att förstå och känna in) och det som vi kallar vårt temperament mm. till det **komplexa reaktionssystem som är vår individuella personlighet.**

Personlighetspsykologihäftet inkl vår emotionella profil

Temperament
Temperament är inte bara vårt humör rätt och slätt som den som inte läst psykologi kan tro. Temperament är, enligt Psykologiguiden, också en benämning på en större del av vår personlighetstyp: " att ha en mer eller mindre ärftligt betingad benägenhet att reagera på ett visst sätt, till exempel pessimistiskt, gladlynt, häftigt, vänligt, eftertänksamt." Man kan dela upp benägenheten att reagera i elva olika - men lika viktiga - faktorer, som alla tillsammans ger en temperamentsprofil.

**Elva olika personlighetsfaktorer **

 * 1) Förmåga att skjuta upp sin tillfredsställelse
 * 2) Humör – grundläggande sinnesstämning
 * 3) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Tillfredsställelse – svårtillfredsställd eller lättillfredsställd
 * 4) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Intensitet – styrkan i känslomässiga reaktioner
 * 5) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Aktivitetsnivå / grundtempo
 * 6) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Distraktibilitet – lätt att bryta koncentrationen
 * 7) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Regelbundenhet
 * 8) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Känslighet för fysiska stimuli
 * 9) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Öppenhet/tillbakadragenhet
 * 10) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Anpassningsförmåga / övergångar
 * 11) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Uthållighet

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Mischels kända Marshmallowtest
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">På 60-talet gjorde en känd personlighetspsykolog vid namn Michael Mischel tester som mätte barns förmåga att vänta på tillfredsställelse och sedan följde han upp dessa test när de blivit vuxna. Resultatet av testet visade att de barn som klarat av att vänta hade bättre studieresultat i skolan och högre utbildning samt generellt mer kvalificerade och välavlönade arbeten än de som inte klarade av att vänta. Intressant var det faktum att också deras hälsa var bättre. De hade också större egen tilltro till sig själva och sin förmåga att lyckas i livet. Mischel konstaterade därför att förmågan att skjuta upp sin tillfredsställelse är en faktor som utövar stort inflytande över våra liv.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">De medfödda förutsättningarna som finns i ens temperament är det grundmaterial vi har att arbeta med. Det betyder dock inte att något är kört: Om du tränar dig på de bitar av ditt temperament där du inte är nöjd så kan du förbättra dig!

media type="youtube" key="QX_oy9614HQ" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Intressant artikel om blyghet

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Text om differentiering enligt karaktärsdrag

Exekutiva funktioner
media type="youtube" key="efCq_vHUMqs" width="560" height="315"

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Personlighetstest och teorier kring dessa
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Personlighetstest a´la Jung och Myers Briggs

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bra text om Jungs typologi

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">__ Beskrivning av Myers-Briggs-användning __

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Om livsmål och drivkrafter
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Grundtanken inom fenomenologin är att människan aktivt formar sin egen utveckling och vad de uppfattar om sig själva och omvärlden. Man tänker sig att alla människor har ett behov av att förstå vad det är som händer och betydelsen eller meningen med det. Det ingår alltså ett starkt mått av värderande i den kognitiva hanteringen av allt som händer - både gällande det som händer utanför individen och gällande det som händer inne i individen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">KASAM
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Aaron Antonovsky hette en psykolog som undrade hur det kunde komma sig att en del människor kunde leva vidare efter det fruktansvärda som de hade varit med om i förintelselägren under andra världskrigen och ändå må bra, och varför vissa personer INTE mådde så bra. Han började forska i om det fanns delar av vår personlighet som avgjorde hur vi faktiskt hanterar det vi upplever och ifall det kan kopplas till den hälsa vi har. Han fann att det handlar om ifall vi har en Känsla Av SAMmanhang (KASAM) runt det som händer. En känsla av sammanhang innebär att vi uppfattar det som händer som hanterbart, begripligt och meningsfullt. Människor som har lättare för att tolka sina upplevelser som hanterbara, begripliga och meningsfulla mår helt enkelt bättre än de som inte gör det - menar Antonovsky. Antonovsky menade genom sin forskning att antingen har man högt eller så har man lågt KASAM och det är inget som förändras ens på lång sikt. Modern forskning har dock visat att det visst kan förändras och man pratar idag om betydelsen av att t ex vårdpersonal bemöter patienter på ett sätt som ökar deras KASAM när de fått svåra diagnosbesked.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Forskningsuppsats om hur KASAM kan stärkas

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Lätt och tydligt om KASAM

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">När man funderar över om man kan förändra sin personlighet kan det ju därför vara värdefullt att fundera över om man kognitivt skulle kunna öka sin KASAM. Kan jag försöka att uppleva det som händer som hanterbart, begripligt och meningsfullt?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Den biologiska psykologen skulle säkert säga att om man är så positivt förankrad att man tolkar upplevelser som hanterbara, begripliga och meningsfulla så minskas utsöndrandet av negativa signalsubstanser och de positiva ökar. Detta minskar i sin tur belastningen på kroppen och den reagerar därmed inte med fysisk eller psykisk ohälsa.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 0px; overflow: hidden;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Tanken om att människan drivs av en inre önskan att förändras eller utvecklas kräver också att man funderar över begreppet motivation. Vad är det för skillnad på en person som har en stark motivation att utföra något och en som har en mindre stark motivation? Betyder styrkan på motivationen att det blir olika resultat i det som görs? Begreppet motivation finns det ganska mycket forskning kring men det mest basala visar att vi människor drivs av olika typer motivation - nämligen **yttre** eller **inre motivation**.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Yttre motivation är all motivation där vi som individer får någon typ av förstärkning eller belöning av vårt beteende - tex högre veckopeng om vi städar vårt rum, bättre betyg om vi gör läxorna eller högre status om vi blir chefer. Den yttre motivationen är ofta en igångsättare för beteenden och många föräldrar använder sig av den yttre motivationen för att leda sina barn dit de vill att de ska gå.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Inre motivation - som motsats till den yttre - är all motivation där individen själv känner en inre belöning när hen gör något. Det kan vara att vi mår SÅÅ bra när vi tränat eller att vi njuter av att vara med den vi älskar eller att vi verkligen vill fixa körkortet för det är så skönt att vara självständig. Forskning har visat att inre motivation är en mycket starkare drivkraft för att något verkligen ska bli gjort och att individen verkligen ska göra det helhjärtat.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Om yttre och inre motivation



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Banduras socialkognitiva teorier
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">De socialkognitiva teorierna utgår från Banduras tankar om att individens personlighet uppstår i ett socialt sammanhang. **Reciprok determinism** kallade Bandura det faktum att individen blir påverkad av omgivningen och i sin tur - genom sin personlighet - påverkar omgivningen tillbaka, som sedan svarar med en ny respons. Bandura menade också att människor utvecklar en **upplevd** självförmåga eller egenförmåga som innebär att vi **tror** något om oss själva och vår förmåga att handla i olika situationer genom det vi har fått som input utifrån och sedan gör det att vi själva bestämmer oss för att bete oss på vissa sätt - som vi har uppfattningen om att vi klarar eller bör. Bandura menade att det är denna upplevda självförmåga som gör att patienter som gått i terapi fått lättare att hantera svårigheter då deras upplevelse av sin egen självförmåga har stärkts. (Man kan ju också tänka sig att det är denna process som gör att det visat sig att lärare som har höga förväntningar på sina elever får eleverna att nå längre än lärare som INTE har så höga förväntningar....)

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bandura beskrev hur ett beteende uppstår via en process han kallade **självstyrning** och som fungerar i tre steg: först ser vi på oss själva och det vi har gjort, sedan bedömer vi om det håller sig inom den ram vi själva anser är norm eller önskvärt (och denna norm har vi givetvis uppfattat utifrån - från vår kultur, livsstil och från media), sedan ger vi oss själva en självrespons; är vi nöjda med hur vi betedde oss eller tycker vi att vi gjorde fel. Om vi är nöjda så berömmer vi oss själva (genom att känna stolthet och utveckla stark självkänsla), är vi inte nöjda så bestraffar vi oss - med skuld eller skamkänslor. Denna bestraffning av oss själva kan, enligt Bandura, om den ges ofta (det vill säga om vi ofta känner oss misslyckade för att vi betett oss annorlunda än våra normer säger) leda till kompensation (att vi börjar känna överlägsenhet gentemot andra), inaktivitet (att vi blir apatiska och deprimerade) och/eller eskapism (att vi flyr med hjälp av droger, media, fantasier eller tom självmord).

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Om Banduras teorier

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Fixed och growth mindset - Carol Dweck
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Betydelsen av hur omgivningen bemöter en har också andra psykologer undersökt. Psykologiforskningen går ju ständigt framåt och i USA fanns en kvinna som ville undersöka hur man blev i sin personlighet om man var uppväxt i det amerikanska "självförtroendeklimatet" där alla ska våga ta för sig och man blir ivrigt påhejad och upplyft som bra och duktig. Hon tänkte sig att man förstås måste bli en väldigt modig och stark person som vågade sig på nya och svåra uppgifter - i och med att man fått så mycket upplyftande feedback från sin omgivning. Vad hon hittade var raka motsatsen: människor kan delas in i två personlighetstyper - de som har en idé om att deras personlighet och därmed deras förmågor är "fixed", dvs stabila och omöjliga att förändra och de som har en idé om att deras personlighet och därmed deras förmågor är "growth", dvs i ständig utveckling. De som har en "**fixed mindset"** upptäckte Carol Dweck har haft en uppväxt där de ständigt och jämt fått beröm i termer av "vad duktig du är" och de som har en "**growth mindset**" upptäckte hon har fått en uppväxt där man poängterat "vad bra du har kämpat". Man kan också kalla dessa två förstärkningstyper för **personberöm** eller **processberöm**.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Om man har "lärt sig" via sin omgivning att det är pga att man ÄR så himla duktig som allt går bra så tenderar man alltså att tro att man bara kan vara bra på sånt man redan är bra på. Man vågar inte utmana sig själv heller för då riskerar man ju att visa hur dålig man faktiskt är och det vill man inte för då förstörs ju den bild man har av sig själv (och andras bild av en också). Om man å andra sidan fått "lära sig" vi sin omgivning att allt handlar om hur mycket kraft man tenderar att lägga ner på en uppgift så har man förstått att ett misslyckande kan bero på att man inte tränat tillräckligt. Det är alltså INTE ett personligt misslyckande. Stor skillnad!

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Mindsetonline

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Intelligens
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Precis som alla andra traits så menar man att intelligens är något som ärvs och som fördelar sig inom befolkningen inom ramen för en normalfördelningskurva. Några människor i en befolkning föds alltså med en lägre förmåga att prestera på det sätt vi menar är intelligent och några föds med mycket högre, men de allra flesta ligger någonstans i mitten.



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Det allra första intelligenstestet skapades av en fransman vid namn Alfred Binet som fick i uppdrag att i början av 1900-talet identifiera elever som inte hade det så särdeles lätt i den franska skolan. Hans test blev då det sorteringsverktyg man hade efterfrågat för att "hitta" barn med olika kapaciteter och han kallade måttet på intelligensen för IQ (intelligenskvot). Det han kunde göra var att se vilken "mental" ålder ett barn hade i förhållande till den verkliga - eller huruvida barnets presterande var åldersadekvat eller inte. Ett barn som presterade långt under sin verkliga ålder behövde då stöd och hjälp.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Binets grundtest har sedan vidareutvecklats och idag används en mängd olika intelligenstester - tex Stanford-Binet, Wisc eller Wais. Några tester används fortfarande för att särskilja barn - oftast i samband med ett diagnostiseringsförfarande då barnet har svårigheter i skolan - och några tester används tex när man vill hitta en lämplig kandidat till ett viktigt arbete. En del människor gör IQ-test för att tex bli medlemmar i Mensa som är en organisation för människor med hög intelligens.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Kan man mäta intelligens?]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">De flesta intelligenstester som finns idag mäter dock ungefär samma sak, nämligen verbal förmåga, matematisk skicklighet, spatial visualisering (dvs förmågan att se sakers rumsliga placering) och arbetsminnesförmåga. Anledningen till att det är just dessa tester som ingår är att man har funnit att just dessa tester är bra på att förutsäga hur man kan klara sig även i andra typer av situationer och test där det krävs att man är "smart". Anledningen till detta är att dessa tester mäter det som man i psykologin kallar g - generell intelligens -faktorn.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">G
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">G står för generell intelligens och går inte att mäta direkt, men motsvarar förmågan att lösa problem och dra slutsatser ur komplex information. En person med högt g anses göra bra ifrån sig på många olika typer av test. En forskare vid namn Raymond Cattell menade i början av 40-talet att vår intelligens består av den övergripande generella intelligensen och att den i sin tur kan delas in i en flytande intelligens (som är förmågan att tänka och resonera abstrakt och att uppfatta relationer mellan ting utan föregående övning eller instruktion) och en kristalliserad intelligens (som är uppbyggd av tidigare erfarenheter och inlärda fakta och i praktiken utgör färdighet i bedömningar, som ackumuleras med stigande ålder). Denna teori verkar ganska trolig då man kopplar den till modern hjärnforskning som har visat att vår intelligens beror till 80% på vårt arv och till 20% på vår miljö. De moderna förklaringar som finns till en hög intelligens är följande:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Människor med hög intelligenskvot har gener som kodar för: <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* tjockare myelin på axonet, vilket möjliggör högre hastighet i nervcellerna <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* bättre förmåga hos nervcellen att skapa förbindelser med andra komplexa neurala nätverk <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* bättre "städning" av icke-använda neurala nätverk och mellan nätverken vilket ger mer plats till ny information <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* fler neuroner och synapser som aktiveras av en och samma tanke

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Man har också funnit att intelligenta människors hjärnor har arbetssätt som gör att det går fortare att tänka: <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* tar inga omvägar i sitt tänkande <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* mer (och snabbare) automatiserade <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* använder hjärnan mer effektivt - stänger av funktioner som inte behövs då tänkandet pågår <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">* avfyrar synapsen samtidigt som nervcellens kärna har sin reaktion - ger starkare minne

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ju fler neuroner och synapser som aktiveras i hjärnan, desto längre tid tar tankeprocessen och desto mer energi går det åt. Att ha en hjärna som är byggd för att ta genvägar och vara mer effektivt innebär alltså att det inte är lika jobbigt att tänka - och då kan man ju tänka sig ( hi hi) att den personen vill tänka mer än den som upplever att det är jobbigt. Och här kommer miljön in i bilden: ju mer man tränar på något, desto bättre blir man förstås. Men om det är tråkigt, svårt och jobbigt så vill man kanske inte träna. Detta innebär att den som har lätt för matematik troligen kommer att arbeta mer med matematik än den som inte har lätt för det. Och då kommer skillnaderna i prestation att öka ännu mer och den som hade lätt för det från början kommer bli riktigt duktig - kanske tom benämnas geni!

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Social förmåga
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Vår sociala förmåga är hur vi beter oss mot andra i sociala sammanhang. Den stammar ur vår personlighet och vad vi tänker om oss själva. Olika arbeten i dagens samhälle ställer olika krav på den sociala förmågan. Om man tror på Carol Dwecks teorier om fixed och growth mindset så är den sociala förmågan möjlig att träna på och förändra - så att man kan få det jobb man vill ha och/eller bli bättre på sociala relationer.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Social kompetens - vad är det?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">För att förstå sig själv är det ju bra att ha så mycket kunskap om sig själv som det bara är möjligt. För att hitta ett verktyg som kan ge en vink om hur mycket kunskap man har om sig själv så skapade några psykologer det sociala självbedömningsverktyget **Johari fönster.** Här får man själv bedöma hur mycket man själv vet om sig själv och hur mycket andra troligen vet om en. Detta verktyg kan hjälpa både då man vill öka kunskapen om sig själv - för då måste man ju tala med andra om hur de uppfattar en - OCH då man vill förstå att det är viktigt att ha en viss nivå på sitt samspel med andra: att öppna sig för mycket kan vara lika svårt i sociala relationer som att öppna sig för lite.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Johari fönster (scrolla ner för att hitta)

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Karriärguiden om social kompetens

=**Begrepp och ord som är bra att kunna:**=


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">A **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">amygdala = **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">nervcellsgrupp i limbiska systemet som skapar känslominnen och reagerar automatiserat


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">B **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bandura= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">behavioristisk psykolog som skapade socialkognitiva teorier om personlighetsutveckling utifrån tanken att allt beteende börjar i de förväntningar som vi får till oss av vår sociala omgivning och som sedan internaliseras av oss kognitivt
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Big Five= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">(även kallad femfaktorteorin) en personlighetsteori som har sin utgångspunkt i att människors personligheter har urskiljbara, universella drag som inte är kultur- eller situationsberoende. Femfaktorteorin särskiljer fem faktorer som styr dessa drag, som man studerar och som man menar är centrala för personligheten.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">biologisk= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">inom psykologin - tanken att inga psykiska processer uppkommer utan en fysisk orsak


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">D **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">drivkraft= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en inre energikälla som driver en process. Kopplas starkt till vilka värderingar vi har.


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">E **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">exekutiva funktioner= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">kognitiva funktioner som berör hur vi planerar, sorterar, förstår samband mellan orsak och verkan, motiverar, håller kvar uppmärksamhet, ger förmåga att skjuta upp osv. Man har funnit att starka exekutiva funktioner hos en individ ger högre chans att lyckas i skolan. De exekutiva funktionerna är placerade i frontalloberna.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">extrovert= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">benämningen på en personlighetstyp som har svagare reaktionssystem på yttre omständigheter och därmed tenderar att söka sig till yttre stimulansfaktorer

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**fixed mindset** = Carol Dwecks begrepp som handlar om att individen tror att förmågor är medfödda och inte går att göra något åt. Fixed mindset har visat sig uppstå ur personberöm (se personberöm) och ge effekten att barnet/individen blir starkt prestationsbunden och ångestfylld vid misslyckanden
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">F **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">femfaktorteori= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en mycket välkänd personlighetsteori och medföljande test som utgår från att vi har 5 traits som påverkar oss allra mest och som därmed är viktiga att differentiera för att kunna säga något om vår personlighet. Se även Big Five.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">fenomenologi= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en inriktning inom filosofi och psykologi som har grundtanken att människor aktivt formar vad de uppfattar om sig själva och omvärlden via ett inneboende behov av att förstå vad som är meningen med allt
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">frontalloben/frontalloberna= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">främre delen av hjärnbarken där våra mest medvetna och planerade funktioner finns. Härifrån styrs konsekvenstänkande tex.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**growth mindset**= Carol Dwecks begrepp som handlar om att individen tror att förmågor går att träna upp till stor del. Growth mindset har visat sig uppstå ur processberöm (se processberöm) och ge effekten att barnet/individen får bättre självkänsla och klarar motgångar bättre
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">G **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">genetisk= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> stammande ur egenskaper i vår arvsmassa
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">grå substans/massa= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett annat namn på den delen av vår hjärnbark där vi har flest nervceller samlade. Ju fler nervceller desto gråare massa och desto lättare får vi att tänka/reagera och agera i komplexa frågor. Mycket grå massa i våra tänkande områden är därmed önskvärt, medan lite grå massa i de områden som berör aggressivitet och stressreaktioner gör att individen mår bättre.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**hjärnbarken=** den yttre delen av hjärnan där de flesta nervceller ligger. Här sköts det mesta av ditt tänkande.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">H **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">hippocampus = **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">den del av limbiska systemet där vi minns saker


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">inre motivation= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">lust att utföra något pga intresse för själva saken och inte för belöningen
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">introvert= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">benämningen på en personlighetstyp som har starkare reaktionssystem på yttre omständigheter och därmed tenderar att dra sig undan yttre stimulansfaktorer

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**karaktär**= en persons kännetecken, egenskaper eller läggning <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**karaktärsdrag=** (även kallat trait) del av en personlighet som ger en viss karaktär åt en person och styr sättet att vara och reagera <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**kasam**= känsla av sammanhang; en teori av Aaron Antonovsky som behandlar förmåga att leva ett gott liv och ha en god hälsa trots eventuella hemska upplevelser. Teorin säger att man bör ha förmågan att tolka upplevelser som hanterbara, begripliga och meningsfulla för att ha stark kasam och därmed en bättre chans att leva ett hälsosamt liv.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">K **


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">L **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">limbiska systemet= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en del av hjärnan som ligger inbäddad djupt inne för att skyddas. Här finns våra mest basala och centrala funktioner som tex känslor

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**marshmallowtestet**= ett välkänt psykologiskt experiment där man placerade marshmallows framför små barn för att se deras förmåga att skjuta upp omedelbar tillfredsställelse i väntan på belöning. Hög förmåga att skjuta upp visade sig korrespondera med högre betyg i studier och "bättre" jobb samt högre känslor av välbefinnande som vuxen. Låg förmåga att skjuta upp visade sig korrespondera med högre risk att göra något kriminellt.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">M **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Mischel= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en av världens mest kända personlighetspsykologer som bla gjorde det kända marshmallowtestet
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Myers Briggs= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett av världens mest kända personlighetstest som bygger på Jungs teori om psykologiska typer. Med hjälp av ett Myers Briggs kan man differentiera/särskilja personlighetsdrag och få fram hur människors personlighet således kan tas tillvara.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**processberöm**= begrepp som berör att när man berömmer någon så berömmer man **arbetsprocessen** kring det personen har gjort - Vad du har jobbat hårt! Vad du har kämpat med den här uppgiften! osv
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">P **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">personberöm= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">begrepp som berör att när man berömmer någon så berömmer man personens **karaktär** - Vad duktig du är! Vad smart du är! osv
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">prefrontala hjärnbarken= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en del av hjärnbarken belägen i frontalloben


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">R **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">reciprok determinism= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Banduras teori om det samspel som sker mellan å ena sidan individens omgivning och förväntningar och å andra sidan individens tolkning och därmed respons och sedan återigen omgivningens reaktion på individens respons.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Rohrschachtest= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett psykodynamiskt test med en bläckplump som individen ska "tolka". När tolkningen är gjord ska psykologen utifrån tolkningen avgöra vilka undermedvetna trauman och konflikter som kan tänkas finnas inom individen


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">S **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">självstyrning= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Banduras begrepp som berör individens sätt att först se på sitt eget beteende, sedan värdera det utifrån de normer och värderingar som individen har fått från sin omgivning för att sedan - utifrån resultat av sin värdering - belöna eller bestraffa sig själv för att hen lyckats eller misslyckats att leva upp till (styra sig själv till) ett av omgivningen (och av individen internaliserat) förväntat beteende

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**temperament**= 11 olika delar av exekutiva funktioner och känslor som tillsammans ger en profil som på något sätt visar vår benägenhet till impulsivitet och starka känslor eller förmåga att skjuta upp och vara lugn.
 * T**

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**trait =** se karaktärsdrag


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">U **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">upplevd självförmåga= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Banduras begrepp som behandlar den självförmåga som individen **tror** att hen har, grundad i de erfarenheter av omgivningens respons som hen har haft


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">V **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">vit substans / massa= e **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">tt annat namn på den del av hjärnan där flest nervutskott (dendriter och axoner) finns. Det vita är myelinskidorna och ju mer vitt/myelin, desto snabbare tanke/reaktion. Därför vill man gärna ha mycket vit substans i viktiga delar av hjärnan.


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Y **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">yttre motivation= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">motiv att utföra något som uppstår genom hot om obehagliga konsekvenser eller löfte om belöning

<span style="color: inherit; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 1.1em; line-height: 1.1;">Sexualitet/genus
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En MÅSTE-läsning om genus

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Vad är evolutionspsykologi?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ungdomsmottagning på nätet om sexualitet

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">RFSL om homosexualitetsforskning